Olen tässä pohdiskellut pieniä yksityiskohtia liittyen vanhoihin asema-alueisiin, noin pienoismallirakentajan kannalta. Valitettavasti tältä osin esikuvatuntemuksenikin on suorastaan ala-arvoista, joten en osaa edes nimetä edes ajatuksiini sopivaa esikuvaa. Kyseessä voisi olla pienehkö n. 5-10 raiteen risteysasema vilkkaahkon yksiraiteisen radan varrella, josta lähtee haarautuu pienimuotoista matkustajaliikennettä ja jonkin verran tavaraliikennettä. Karjaa voisi olla mahdollinen esikuva ajattelemani kokoiselle asemalle, ehkä tosin sieltä isoimmasta päästä. Jokin Keravan tyylinen voisi kanssa tulla kysymykseen, jos olisi yksiraiteisen radan varrella. Asemalla tulisi olla valo-opastimet tulo-opastimina ja muutamalla lähtöraiteella.
Yritin tutkia asioita myös joistakin omistamistani kirjoista, kuvista, jne, mutta en oikeen löytänyt hyviä lähteitä näiden asioiden tutkimiseen..
1)
Millä vuosikymmenillä kampiasetinlaitteista ruvettiin siirtymään sähköisiin asetinlaitteisiin?
Jos ajatellaan sähköisellä asetinlaitteella varustettua pienehköä asemaa n. 70-luvun alusta 90-luvun alkuun, niin minkä näköisiä laitteita vaihteiden kääntölaitteet ovat olleet? Onko sähköisissä kääntölaitteissa ollut myös levyt tai lyhdyt ilmaisemaan vaihteen asento? Mitä näkyviä laitteitta vaihteessa tai sen vieressä?
Onko näiden vaihteiden kaapelit kaivettu maahan, vai onko niillä jotkut näkyvät kourut? Jos on, millaiset kannet kouruissa on ollut, kenties puiset tai betonilaattaa?
2)
Minkälaisia muita rakennelmia näihin asetinlaitteisiin on liittynyt? Jotain tekniikkaan liittyviä kaappeja? Vaihdekojuja?
3)
Miten vanhoilla asema-alueilla on varauduttu sadevesien poistoon? Onko soralaitureiden aikaan asemalaitureiden ympäristöjä viemäröity jotenkin? Onko näissä ollut jotain kaatoja, onko kaadot yleensä raiteelle päin vai raiteelta poispäin? Riippuu varmaan myös muusta maastosta tämä tosin.
Onko asema-alueita kenties salaojitettu, vai onko se uudempaa tekniikkaa?
4)
Jos asemalla on ollut vesiviskureita Höyryvetureita varten, niin onko näitä ollut asemalaitureiden kummassakin päässä, jotta höyryhevot ovat saaneet vettä matkustajavaunujen ollessa laiturilla, vai onko junia seisotettu sopivassa kohdassa vesityksen ajan, kenties jopa laiturin ulkopuolla?
Vesisäiliöitä on ollut sekä veturitallien kattojen alla vetureiden päällä että erillisissä vesitorneissa. Jos on käytetty laitureilla vesiviskureita, niin onko niitä varten yleensä ollut erillinen vesitorni, vai onko myös näihin johdettu vettä veturitallien säiliöistä? Itselläni on mielikuva että veturitallien säiliöistä olisi kenties annettu vettä vain (puoliksi) tallissa, tai tallin seinästä tulevalla viskurilla, en tiedä pitääkö paikkaansa...
Olisi hienoa jos löytyisi tietoa ja mahdollisisti kuvia ja linkkejä aiheesta...
![Smile :)](./images/smilies/icon_smile.gif)
-MattiH.