![Image](http://imagizer.imageshack.us/v2/xq90/922/F1fdac.jpg)
Avosiltaisten henkilövaunujen luokkaväritys on peräisin 1870-luvun Saksasta, josta ensimmäiset avosiltaiset vaunut tilattiin Suomeen. Samalla suomalaisiin vaunuihin omaksuttiin Saksassa käytössä ollut luokkavärijärjestelmä. Värijärjestelmän mukaan ensimmäisen luokan vaunut maalattiin sinisiksi, toisen luokan vaunut maalattiin vihreiksi ja kolmannen luokan vaunut ruskeiksi. Monilla Saksan rautatieyhtiöillä oli käytössä myös neljäs luokka. Sen tunnusväri oli harmaa.
Suomessa ei ollut neljännen luokan vaunuja, mutta vuonna 1907 otettiin käyttöön työläisvaunut. Ne liikkuivat ainoastaan ruuhka-aikoina ja niissä matkustaminen oli puolet halvempaa kuin kolmannen luokan vaunuissa. Suomessa työläisvaunut vastasivat Saksan neljännen luokan vaunuja.
Työläisvaunujen alkuperäinen väritys on mietityttänyt tutkijoita. Rautatiehallituksen määräyksistä nimittäin löytyy vuodelta 1927 määräys, jonka mukaan ”työläisvaunut on suuressa korjauksessa maalattava samanvärisiksi kuin muut henkilövaunut”, eli ruskeiksi. Tämä tarkoittanee sitä, että työläisvaunut ovat alkujaan olleet väriltään jotain muuta kuin ruskeita. Koska vaunujen luokkaväritysjärjestelmä on peräisin Saksasta, on suomalaisten työläisvaunujen väri saattanut hyvin todennäköisesti olla saksalaisen neljännen luokan värityksen mukainen — harmaa, RAL 7003 (moss grau, eli jäkälän harmaa). RAL-värimääritys on saatu Dresdenin liikennemuseosta, jossa on entisöitynä vanhoja saksalaisia neljännen luokan vaunuja.
Muutos vaunujen värityksissä ei tapahtunut kovin nopeasti. Vaunujen korjauskierto oli kolmesta viiteen vuotta, joten täydellinen työläisvaunujen värityksen muuttuminen on tapahtunut vasta pitkälti 1930-luvun puolella. Vaunujen luokkavärityksestä luovuttiin Suomessa vuonna 1931, jonka jälkeen kaikki vaunut maalattiin ruskealla.
Suomessa luokkaväritys oli käytössä vain avosiltaisissa henkilöliikenteen vaunuissa — sekä kaksiakselisissa, kolmiakselisissa että neliakselisissa. Jostain syystä luokkaväritystä ei kuitenkaan otettu käyttöön 1910-luvulla kehitetyissä uudessa haapalaudoilla verhoillussa korityypissä, kun ensimmäiset Ei-vaunut valmistuivat — uudella korityypillä varustetut vaunut olivat kaikki ruskeita vaunun luokkamääritelmästä riippumatta. Neliakselinen harjakattoinen työläisvaunu (alkujaan sarjaan To litteroitu) on mitä ilmeisimmin kuuluvat samaan sarjaan — todennäköisesti ne olivat aina ruskeita.
Alunperin työläisvaunuina käytettiin muista luokista poistettuja vaunuja. Myöhemmin ryhdyttiin rakentamaan erityisesti tähän luokkaan suunniteltuja vaunuja. Sisustukseltaan ne olivat karuja — penkit oli sijoitettu pitkittän vaunun seinille ja keskelle. Lämmitys hoidettiin matkustamotilaan asennetulla sotilaskamiinalla. T-sarjan vaunut ovat muita vaunuja matalampia ja niissä on selvästi pienemmät ikkunat.
![Image](http://imagizer.imageshack.us/v2/xq90/924/VjTi0W.jpg)
![Image](http://imagizer.imageshack.us/v2/xq90/924/JRyOkM.jpg)
![Image](http://imagizer.imageshack.us/v2/xq90/923/VezDsV.jpg)
![Image](http://imagizer.imageshack.us/v2/xq90/924/evFjtq.jpg)